El castell de Bellver acull la memòria de 500 anys de la Germania de Mallorca - Comunicació i Premsa
El castell de Bellver acull la memòria de 500 anys de la Germania de Mallorca
![](/documents/39018/8157769/0_142218_1.jpg/8d17d40c-e0ca-5930-5228-3a1253df9d63?t=1671533764004)
L'exposició "Ompliren el futur d'anhels de justícia" mostrarà durant un any el relat històric d'aquesta revolta popular
El batle de Palma lliura a la família Tous una placa "en reconeixement al seu valor cívic", per preservar durant el franquisme la placa en memòria dels agermanats
Palma, 30 de juliol de 2021.- El castell de Bellver acull des d'avui l'exposició "Ompliren el futur d'anhels de justícia", centrada en la memòria de la Germania de Mallorca. La mostra, organitzada per l'Àrea d'Educació i Política Lingüística de l'Ajuntament de Palma, s'inaugura quan es compleixen exactament 500 anys i un dia d'un fet transcendental en el decurs de la Germania: l'assalt al castell de Bellver per part d'un grup d'agermanats, un fet que marcà un abans i un després en la revolta popular.
Durant la inauguració de l'exposició, el batle de Palma, José Hila, ha lliurat a Margalida Tous una placa dirigida a tota la família "en reconeixement del seu valor cívic, per haver preservat la memòria dels agermanats durant els anys del franquisme". La família Tous va conservar durant el franquisme la placa instal.lada l'any 1870 a la plaça del Roser en record dels agermanats. De fet, fou a instàncies de Josep Carles Tous Prades, regidor a Cort durant els primers anys de democràcia, que l'Ajuntament de Palma la retornà al seu lloc original.
Hila ha agraït la seva aportació i la "valentia d'aquest gest, en temps gens fàcils, un gest que ens fa grans com a societat i com a ciutat, i que avui, en aquesta data històrica, públicament volem homenatjar".
L'Exposició "Ompliren el futur d'anhels de justícia"
Els elements simbòlics com la terra, la cendra, la sang, la pólvora, la sal, conviuen en aquesta mostra amb mapes, imatges i panells per a configurar el relat i la representació històrica d'aquesta revolta popular, amb elements singulars com el text de la sentència a mort de Joanot Colom.
Es tracta d'una exposició elaborada des del rigor històric, comissariada per Joan Avellaneda i Jaume Falconer, assessorats per l'historiador Miquel Garí amb voluntat didàctica. Per això s'organitzaran visites guiades per al públic escolar i per a grups interessats, a fi de mantenir viu l'esperit d'aquests fets.
El regidor d'Educació i Política Lingüística, Llorenç Carrió, ha destacat aquesta vocació divulgativa de l'exposició i ha defensat que "avui és d'estricta justícia rememorar la Germania perquè els valors que empararen aquesta lluita són ben vigents: democratitzar les estructures governamentals per tal que tots els ciutadans gaudeixin dels mateixos drets i oportunitats".
El batle de Palma, José Hila, també ha reivindicat la vigència d'uns valors que "mai hem de donar per fets. Sempre els hem de defensar, sense permetre que ningú els posi en risc".
La Germania va ser l'expressió a Mallorca d'un moviment amb aires de canvi, llibertat i justícia que s'estengué per tot Europa per a remoure els desequilibris de les estructures feudals. La petjada de Joanot Colom, Joan Crespí i molts d'homes i dones anònims agermanats s'estén per la capella de Sant Marçal del castell de Bellver i la sala contigua. El regidor Llorenç Carrió ha destacat la importància del castell en la nostra història: "pocs espais de la ciutat com aquesta fortalesa han protagonitzat tants episodis del nostre passat col.lectiu, com també pocs han acompanyat les mallorquines els mallorquins al llarg de la història. Per tot això, haurem d'acceptar que Bellver ocupi un lloc distingit en la vida i el cor de tots nosaltres".
La historiadora Margalida Bernat, que ha intervingut en nom de la Comissió Germanies 500, també ha remarcat aquest caràcter emblemàtic del castell, que "es convertí en lloc de refugi per als mascarats, mentre que per als agermanats esdevengué en símbol d'allò que es volia canviar".
A l'acte hi ha assistit també el conseller de Fons Europeus del Govern Balear, Miquel Company, així una nombrosa representació de la Comissió Germanies 500, del món acadèmic i educatiu així com de diferents institucions, entitats i col.lectius.
Data darrera modificació: 6 de març de 2023