La part estructurant del nou Pla general de Palma ha estat aprovada per la comissió del Ple d'Urbanisme i Medi Ambient - Comunicació i Premsa
La part estructurant del nou Pla general de Palma ha estat aprovada per la comissió del Ple d'Urbanisme i Medi Ambient
![](/documents/39018/12343944/comissio+extra+pg.jpg/a8214bdd-bdd0-25f9-2cd6-61469238b511?t=1684246000744)
La part estructurant del nou Pla general de Palma ha estat aprovada per la Comissió del Ple d'Urbanisme i Medi Ambient que ha tingut lloc avui dilluns en una convocatòria de caràcter extraordinari presidida per la regidora de Model de Ciutat, Habitatge Digne i Sostenibilitat, Neus Truyol. Aquesta és la penúltima passa abans de l'aprovació definitiva prevista per al Ple extraordinari del divendres 28 d'abril.
Entre la documentació i normativa aprovada es troba una disposició transitòria que detalla quina normativa queda derogada del Pla anterior i com queda substituïda pel nou Pla general aprovat. Aquesta disposició estarà en vigor fins a l'aprovació definitiva del POD (prevista per la tardor del 2023), per tal de facilitar l'aplicació de la normativa urbanística vigent.
En aquest sentit, s'han aprovat els següents acords en relació amb el nou Pla:
CREIXEMENT MODERAT
El Pla preveu un escenari de creixement moderat de fins a 510.026 habitants per al 2040, respecte dels actuals 454.145 habitants (segons Padró de febrer de 2022). Suposa un creixement net de 55.881 habitants enfront del creixement de 120.000 habitants els darrers 20 anys.
SÒL URBANITZABLE
Per a aconseguir cobrir les necessitats d'habitatge assequible, zones verdes, equipaments i serveis futurs, el NPG les resol en un 70% al sòl urbà mitjançant intervencions de rehabilitació, regeneració i millora urbana.
És així com el NPG redueix el sòl urbanitzable quasi a la meitat (280,54 ha) respecte del planejament anterior (494,71 ha).
Es desclassifiquen 235 ha (equivalent a 335 camps de futbol), a zones de creixement residencial de baixa densitat com ara Son Gual, Pontiró o Gènova. Malgrat això, es duplica el nombre d'habitatges prevists en els nous creixements i àrees de transformació urbana i es quadruplica el nombre d'habitatges socials.
Això és possible per la planificació urbana amb densitat poblacional sostenible d'uns 75 habitatges/ha, enfront dels 5 habitatges/ha que proposava el planejament anterior.
Respecte de les modificacions entre l'aprovació inicial i definitiva en relació amb els urbanitzables, cal destacar que se suprimeixen els urbanitzables de Son Sardina i la Indioteria Sud, i es redueixen les superfícies afectades pels urbanitzables de Son Cladera Nord, Son Cladera Sud, Son Puigdorfila i Son Pardo.
És així com, mitjançant la posada en pràctica de la Nova Agenda Urbana de Nacions Unides, s'experimenta la següent evolució, respecte de plans generals de Palma anteriors:
PGOU 1985 1.077,00 ha
PGOU 1998 1.046,00 ha
PLANEJAMENT ANTERIOR 494,71 ha
NOU PLA GENERAL (aprovació inicial) 268,11 ha*
NOU PLA GENERAL (aprovació definitiva) 235,10 ha*
(*45,44 ha de sòl urbanitzable de la fase II del Parc Bit, no computats, corresponen a la planificació urbanística de competència autonòmica.)
SÒL RÚSTIC
En relació amb el sòl rústic es produeix un increment de la seva protecció:
- Amb la nova figura del Parc Agrari es protegeix l'activitat agrària en 8.228 ha, 2.649,29 ha a l'Horta de Dalt i 5.578,41 ha al Pla de Sant Jordi.
- Amb les noves figures de les àrees d'interès natural, equivalents a les ANEI, com ara el sòl desclassificat de Son Gual, i les zones d'interès paisatgístic, com ara els entorns del monestir de la Real o les hortes del Molinar, s'incrementa el sòl rústic protegit en 2.205 ha.
SÒL URBÀ
HABITATGE
El nou Pla projecta 9.997 habitatges socials nous, multiplicant per 6,5 l'habitatge social actual (1.500). Més de la meitat dels nous habitatges socials (54%) estan prevists en sòl urbà. Un de cada 3 habitatges que es construiran a Palma seran de protecció pública.
En total es preveuen 27.743 nous habitatges, dels quals el 70% es trobarà en sòl urbà i només el 30% en sòl urbanitzable.
Entre les diferents tipologies d'habitatge que preveu el NPG cal destacar:
- L'habitatge de protecció pública
- L'habitatge cooperatiu
- L'allotjament dotacional, que permeti ajudar a avançar l'edat d'emancipació dels joves, evitar la solitud de la gent gran, així com cobrir les necessitats de diferents col.lectius vulnerables, com ara els afectats per desnonaments
A aquestes tipologies d'habitatge socials, se les complementa amb les previsions de residencial comunitari, amb les residències d'estudiants o residències de gent gran.
ZONES VERDES I EIXOS CÍVICS
El nou Pla incrementa en més d'un 44% (2.273.168 m²) les zones verdes d'escala de ciutat (el sistema general d'espais lliures), creant així una xarxa d'espais lliures generals de fins a 5.184.643 m², quasi duplicant els metres quadrats de zona verda per resident (de 5,6 a 10 m² SGEL/resident) que preveia el planejament anterior.
El nou Pla passa de 7,4 km d'eixos cívics del PGOU 98 a 133,23 km de connectors verds urbans i 100,10 km de connectors verds territorials, passant dels 6 eixos cívics urbans del planejament anterior a conformar una xarxa d'eixos verds transversals, que connecten els barris entre si, i els eixos verds territorials, que connecten amb els pobles de Palma, com ara el camí de la Real i el camí de Passatemps.
EQUIPAMENTS
El nou Pla general incrementa quasi un 30% (661.643 m² de sòl) els equipaments d'escala de ciutat, com per exemple poliesportius, sanitaris o docents, entre d'altres.
El nou Pla general destina un total de 303.575 m² d'edificabilitat als equipaments multifuncionals de barri, per exemple casals de barri o biblioteques.
COMERÇ
Es redueix un 82% l'edificabilitat comercial a sòls urbanitzables (de 845.614 m² de sostre a 153.501,6 m²). A més a més, el NPG estableix mesures complementàries per a evitar l'aparició de nous grans establiments comercials.
Es fomenta el comerç de proximitat i de carrer, establint que un mínim del 50% de la superfície comercial als urbanitzables s'haurà d'ubicar en planta baixa i també creant una xarxa de 71,60 km d'eixos d'activitat econòmica a la ciutat consolidada, que es complementa amb els eixos cívics i la xarxa de mercats municipals.
TRANSICIÓ ENERGÈTICA
Materials de construcció: el 15% del pressupost dels projectes d'edificació i urbanització han de ser materials locals o materials sostenibles amb baixa petjada de carboni.
Programes de millora i revitalització de barris per a la millora d'eficiència energètica en el parc edificat existent a barriades com ara Son Roca, Son Cladera o la Soledat.
S'aposta pel 100% d'autosuficiència energètica en sòls de transformació urbana i urbanitzables, com ara Son Busquets o Son Güells
TANCAMENT DEL CICLE DE L'AIGUA
El 80% de l'aigua de pluja als sòls de transformació urbana i urbanitzables tancarà el cicle de l'aigua mitjançant mesures de reutilització, reciclatge i retenció, tant a l'edificació com a l'espai públic.
En relació amb les al.legacions presentades s'han explicat les següents dades:
521 al.legacions presentades a la part estructurant del Pla general.
S'han estimat parcialment o totalment el 62% de les al.legacions presentades.
De les estimades, la majoria són de classificació del sòl, el sistema viari i els nuclis rurals.
I de les desestimades, la majoria són peticions amb relació a la classificació del sòl a parcel.les concretes, per a passar-les a sòl urbà o urbanitzable.
Data darrera modificació: 18 de maig de 2023