Truyol reclama una llei d'habitatge efectiva i valenta per a fer front a l'emergència habitacional - Comunicació i Premsa
Truyol reclama una llei d'habitatge efectiva i valenta per a fer front a l'emergència habitacional
![](/documents/39018/8161907/carta+nova+ministra+transports.jpeg/b1b24e38-9511-8285-a991-307e9b4c3fcd?t=1671533792605)
En una carta dirigida a la nova ministra de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana, reclama que es limiti el preu dels lloguers, que es financin adequadament els municipis i que es donin eines per a evitar els desnonaments
Truyol: "Tot just ara que començam un nou curs polític és un bon moment per a traslladar les preocupacions sobre la situació habitacional de Palma. Les administracions hem de fer front a aquesta problemàtica i per això cal la implicació de l'Estat"
Palma, 17 de juliol de 2021.- La regidora de Model de Ciutat, Habitatge Digne i Sostenibilitat, Neus Truyol, ha enviat avui una carta a la nova ministra de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana, Raquel Sánchez, en què exposa la problemàtica habitacional que pateix Palma i demana la implicació de l'Estat per posar fil a l'agulla. En concret, reclama que la nova llei estatal d'habitatge permeti a les administracions locals limitar el preu dels lloguers i dotar econòmicament els municipis per a poder oferir alternatives habitacionals i poder evitar els desnonaments.
Truyol apunta en la seva missiva que el dret a l'habitatge és un dret constitucional i universal i que les administracions tenen el deure de garantir-lo. A més, recorda el pas de Sánchez per la política municipal, i que com a batlessa de Gavà es va aprovar el Pla local d'habitatge que incloïa mesures com ara el control del preu dels lloguers, l'ampliació del parc d'habitatge assequible i social, o programes de mediació de lloguer, entre d'altres. Unes mesures que, diu Truyol, "compartim i reclamam també des de Palma".
Truyol explica que el context socioeconòmic de Palma en matèria d'habitatge és molt greu: en els darrers 6anys, el preu mitjà de lloguer ha crescut un 50% i la majoria de la població hi destina més del 30% dels seus ingressos. S'incrementen exponencialment les ajudes directes municipals a habitatge, amb un 40% més de despesa que l'any anterior. Mentrestant, l'oficina antidesnonaments municipal fa una feina ingent per a evitar que ningú quedi sense casa. Tot i això, atén una mitjana de dos desnonaments diaris. Aquestes dades posen de manifest que Palma és un municipi amb el mercat de l'habitatge tensionat.
En aquest sentit, assegura que és imprescindible impulsar canvis estructurals i normatius que facin possible fer front a aquesta situació. Per això, la regidora adreça a la nova ministra els punts que considera que ha d'incloure la nova llei estatal d'habitatge:
1. Definir l'habitatge com un dret humà subjectiu i les competències de les administracions, especialment els ajuntaments. Integrar els importants avenços legislatius aconseguits amb les lleis d'habitatge de les Illes Balears i la Llei de Catalunya, entre d'altres.
2. Prioritzar l'increment del parc públic d'habitatges de lloguer social i finançar adequadament els ajuntaments per a aquest objectiu.
3. Emparar les persones víctimes de desnonaments i garantir la seva protecció efectiva. Mesures de protecció legal davant els incompliments de codis de bones pràctiques bancàries, programes de mediació de lloguer que facilitin que les persones vulnerables no quedin excloses del mercat de lloguer, incentius fiscals per a mobilitzar habitatges desocupats, etc.
4. Incloure mecanismes de control i limitació dels preus de lloguer que garanteixin l'accessibilitat de l'habitatge i n'evitin l'especulació. Segons ens avançava el seu predecessor José Luis Ábalos, es contempla que els ajuntaments proposin zones tensionades del mercat de l'habitatge.
5. Incorporar polítiques actives per a garantir un habitatge digne als joves, que actualment s'emancipen als gairebé 30 anys i pateixen unes taxes d'atur del voltant del 40%.
6. És important que la llei inclogui una obligació de realitzar diagnosis que permetin observar l'accés al dret de l'habitatge i disposar de dades socioeconòmiques sobre les víctimes de desnonaments, entre altres aspectes. Insistint amb les estadístiques, consideram necessari que tant des del Ministeri com des de l'INE s'actualitzin els indicadors econòmics de referència com a mínim amb dades del 2020 per a reflectir l'abast de la pandèmia. Indicadors com l'atles de renda mitjana (INE) i l'índex de referència del preu de lloguer d'habitatge (MITMA), entre d'altres.
"Esperam que aquestes propostes tenguin una bona acollida, i quedam a la seva disposició per a mostrar-li de primera mà la situació habitacional de Palma", diu Truyol per a concloure la carta.
Data darrera modificació: 6 de març de 2023